- Klaipeda.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Apie valstybės kompensuojamus sveikatos tyrimus LNK žurnalistė kalbėjosi su Valstybinės ligonių kasos paslaugų ekspertizės ir kontrolės skyriaus vyriausiaja specialiste Jurgita Grigariene.
– Kokie tie tyrimai, kuriais gyventojai gali pasinaudoti?
– Lietuvoje jau beveik 20 metų yra vykdomos penkios prevencinės programos. Keturios yra skirtos onkologiniams susirgimams ir viena skirta širdies ir kraujagyslių ligoms. Dėl onkologinių susirgimų gali pasitikrinti moterys t. y. dėl gimdos kaklelio vėžio ir dėl krūties vėžio. Taip pat tiek vyrai, tiek moterys gali pasitikrinti dėl storosios žarnos vėžio, o vyrai dėl priešinės liaukos vėžio.
Bet iš tikrųjų tiek vyrai, tiek moterys turėtų vienodai atsakingai žiūrėti į savo sveikatą.
– Jau 20 metų vyksta šios prevencinės programos, ar pastebit, kad auga gyventojų, kurie ateina pasitikrinti, skaičius?
– Taip, besitikrinančių asmenų skaičius auga. Jeigu žiūrėtume, kokie buvo duomenys prieš 20 metų, tai aktyvumas buvo labai nedidelis. Aišku, mes norėtume, kad tų pacientų būtų dar daugiau, nes prevencija yra labai svarbi. Nes pacientas nejaučia jokių simptomų, kai tik liga prasideda ir mes siekiam prevencijos metu pagauti tą ligą, kuomet dar ji neturi jokių požymių. Ir tada jeigu reikia kažkokio gydymo, jis atliekamas, pacientui yra išsaugomas darbingumas, jis gali greitai grįžti į darbą. Galiu pasakyti, kad gimdos kaklelio prevencinėje programoje gali sudalyvauti moterys nuo 25 iki 60 metų, krūties prevencinėje programoje – nuo 50 iki 70 metų, storosios žarnos prevencinėje programoje – vyrai ir moterys nuo 50 iki 75 metų, priešinės liaukos programoje – vyrai nuo 50 iki 70 metų, o širdies prevencinėje programoje – vyrai ir moterys nuo 40 iki 60 metų. Dažnai sako pacientai, aš nejaučiu jokių simptomų, kam tikrintis? Bet dažniausiai onkologinė liga prasideda tyloje, be simptomų ir siekiant tą ligą pagauti pačiose pirmose stadijose prevencinės programos yra būtent ta priemonė, kuria reikėtų pasinaudoti.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
– Kaip suprantu, 50 proc. visų pacientų, kurioms priklauso tos programos, ateina pasitikrinti. Dalis dar neateina. Kaip manote, ar gydytojai turėtų paskatinti, ar čia jau pačių žmonių sąmoningumas?
– Turbūt daug faktorių lemia, kodėl žmogus ateina ar neateina. Aišku, ir gydytojo vaidmuo yra labai svarbus, ir pačio paciento požiūris į savo sveikatą. Dažnai mes girdime, kai sako, aš esu sveikas, niekuo nesergu, neturiu jokių simptomų. Bet reikėtų nepamiršti savęs, savo artimųjų. Gal kartais užtenka tik paraginti savo artimą nueiti pasitikrinti. Aišku, pasitaiko atvejų, kai sudalyvauja prevencinėje programoje ir randami rimti pakitimai, tada gali būti ir liūdnesnės pasekmės. Todėl visą laiką sakom, kad prevencinė programa turi tam tikrą periodiškumą nustatytą – kas kiek laiko reikėtų tikrintis. Gimdos kaklelį kas 3-5 metus, priklausomai nuo moters amžius, krūties prevencinėje programoje galima kas du metus sudalyvauti, storosios žarnos programoje taip pat kas du metus. Priešinės liaukos programoje, priklausomai nuo tyrimų rezultatų ir amžiaus, gali vyrai sudalyvauti kas du ar kas penkerius metus. O širdies prevencinėje programoje, priklausomai nuo nustatytos širdies ir kraujagyslių ligų rizikos, tas pacientas ateis po vienų, po dvejų ar po ketverių metų. Jeigu ta rizika yra labai didelė, tai jis tikrai nėra paleidžiamas ir siunčiamas išsamiau išsitirti širdį pas gydytoją kardiologą.
– Ką jūs pastebit, kas labiau rūpinasi savo sveikata – moterys ar vyrai?
– Galėčiau pastebėti, kad moterys. Vyrai save pamiršta, galbūt kartais jaučia tokį ir gėdos jausmą. Bet iš tikrųjų tiek vyrai, tiek moterys turėtų vienodai atsakingai žiūrėti į savo sveikatą.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Veiklą optimizuojantis Nacionalinis visuomenės sveikatos centras atleidžia 37 darbuotojus
Už visuomenės sveikatą atsakingas Nacionalinis visuomenės sveikatos centras (NVSC) optimizuoja veiklą ir personalą mažina iki pusės tūkstančio žmonių – atleidžia 37 darbuotojus. ...
-
Besibaigianti vasara – medikų darbymetis: priėmime tenka pralaukti ir septynias valandas?9
Besibaigianti vasara gydytojams buvo tikras darbymetis. Vienaip ar kitaip susižalojusių ar nukentėjusių pacientų kasdien skaičiuota kone dvigubai daugiau nei įprastą dieną kitu metų laiku. Kentėjo ir vaikai, ir suaugusieji, o dažniausios bėdos &nd...
-
Prabilo apie augančią realią grėsmę: grįš prie vaikų skiepijimo mokyklose?8
Lietuvoje sparčiai auga sergamumas kokliušu. Nacionalinio visuomenės sveikatos centro duomenimis, šiemet jau diagnozuota daugiau kaip 350 ligos atvejų, dalis susirgusiųjų atsidūrė ligoninėse ir užsikrečia ne tik vaikai. Anksčiau papras...
-
Tyrimas: 56 proc. neregių baltoji lazdelė nepadeda įveikti visų kelyje esančių kliūčių
Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos (LASS) inicijuotas tyrimas rodo, kad savarankiškai judėdami baltąja lazdele naudojasi beveik 48 proc. šalies neregių bei silpnaregių, o iš jų kas antras teigia, kad pastaroji nepadeda įveik...
-
Neramių kojų sindromas trikdo gyvenimo kokybę1
Kai kuriuos žmones ilsintis ar prieš einant miegoti kankina nemalonūs pojūčiai kojose, kurie prisideda prie prastos miego kokybės, pailgėjusio užmigimo laiko ir bendro nuovargio dieną. Nevalingas noras judinti kojas dažnai būna praleidžiamas ...
-
Jūsų sveikatai ir gyvenimo kokybei – „Eglės reabilitacijos centras“ Kaune4
Sušlubavus sveikatai, dažnai jaučiamės tarsi „pakirptais sparnais“. Sklandų skrydį gyvenimo tėkme apsunkina problemos, su kuriomis iki šiol nesusidūrėme. Ieškant sprendimo būdo, mus neretai pasiekia informacija apie ga...
-
Auga sergamumas kokliušu: jau fiksuota daugiau kaip 350 ligos atvejų8
Lietuvoje aktyviai auga sergamumas kokliušu. Nacionalinio visuomenės sveikatos centro (NVSC) epidemiologės Daivos Razmuvienės teigimu, šiemet jau yra diagnozuota daugiau kaip 350 ligos atvejų. ...
-
Valstybinės teismo medicinos tarnybai vadovaus V. Sviackevičius
Valstybinės teismo medicinos tarnybos (VTMT) direktoriaus pareigas nuo pirmadienio pradėjo eiti Valdemaras Sviackevičius, laimėjęs gegužės mėnesį skelbtą Sveikatos apsaugos ministerijos konkursą. Jis pakeis VTMT direktoriaus pareigas ėjusį Romą R...
-
D. Razmuvienė: šiais metais Lietuvoje fiksuojamas didesnis sergamumas kokliušu2
Šiais metais Lietuvoje fiksuojamas didesnis sergamumas kokliušu, sako Nacionalinio visuomenės sveikatos centro (NVSC) epidemiologė Daiva Razmuvienė. ...
-
Nepaisant „b raupų“ atvejo Europoje, Lietuva vakcinų rezervo kol kas nedidins2
Švedijoje fiksavus pirmąjį „b raupų“ atvejį Europoje, Lietuva kol kas neplanuoja didinti turimo vakcinų nuo šios virusinės ligos rezervo. ...