- Vereta Rupeikaitė
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Kodėl gilėjant ekonomikos krizei ir sparčiai augant nedarbui gatvėse nematyti daug badaujančių žmonių? Sociologai į šį klausimą atsakymą turi - vargstantiems savo vaikams ar vaikaičiams į pagalbą atskuba tėvai ir seneliai.
Sociologas, ekonomistas Romas Lazutka tvirtina, kad Lietuvoje vis dar gajūs neformalūs socialiniai ryšiai: „Mes nagrinėjome, kodėl Lietuvoje, kai yra ekonominė krizė ir tiek bedarbių, nematyti daug badaujančių žmonių, į ligonines nepatenka išbadėjusių vaikų. Paaiškėjo, kad pas mus dar gajūs neformalūs socialiniai ryšiai. Ištiktiesiems finansinės bėdos padeda giminaičiai. Savo vaikus, anūkus iš paskutiniųjų remia net pensininkai, nors garsiai sakoma, kad jų pensijos mažos.“
R.Lazutka pastebi, kad pas mus tradicinės visuomenės likučių yra daugiau nei, pavyzdžiui, Vakaruose.
„Ten tėvų atsakomybės už suaugusius vaikus nebėra, visuomenė labiau individualizuota, vieni kitų pagalbos sulaukia rečiau“, - pasakojo pašnekovas.
Jis pridūrė, kad per pastaruosius kelis metus žmonių ekonominė padėtis išties pasikeitė, ypač tam įtaką darė nedarbas, mažėjantys atlyginimai. Jei algos mažėjo 10 ar 20 proc., žmonės vis dar išgali įvykdyti įsipareigojimus bankams. Būsto paskolas daugiausia ėmė žmonės, kuriems negrėsė darbo praradimas, kurie buvo stipresni darbo rinkoje.
„Mūsų žmones gąsdina tai, kad būstų kainos labai nukrito. Nebeišgalint mokėti paskolos ir pardavus su paskola pirktą būstą ar namą, visiškai atsiskaityti su banku vis tiek nepavyktų. Todėl žmonės imasi visų įmanomų priemonių, kad taip neatsitiktų. Nemažai jaunų žmonių savo finansinę padėtį gerina išvykdami dirbti į užsienį“, - pakitusias gyvenimo sąlygas komentuoja sociologas.
Maždaug kas dešimtas namų ūkis turi būsto paskolą. Lietuvos banko duomenimis, 2009 m. spalio 1 d. būsto paskolų portfelis šalies bankuose sudarė 20,5 mlrd. litų. Tai yra 1,7 proc. daugiau nei lygiai prieš metus.
Nemažai naujakurių, prieš kelerius metus šventusių įkurtuves nuosavame būste, šiandien už šį malonumą kloja didžiąją dalį pajamų.
Nors į banką atkulniavo ne vienas nebeįstengiantis susimokėti jam suskaičiuotos mėnesinės paskolos ir palūkanų grąžinimo įmokos, bankų atstovai tvirtina, kad dar niekas nėra iškraustytas į gatvę iš savo vienintelių namų. Tikinama, kad perimti įkeistą butą ar namą - pati kraštutinė banko taikoma priemonė.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Vilniuje atidarytas „Hanner-VFA“ futbolo stadionas: investicijos į projektą siekė 2,5 mln. eurų
Vilniaus Lazdynų rajone oficialiai atidarytas naujasis futbolo stadionas, kur visus metus bus organizuojamos jaunimo treniruotės, varžybos, turnyrai ir kiti futbolo bendruomenės renginiai, informuoja „Hanner“. ...
-
A. Avulis teigia, kad Nacionalinis stadionas bus statomas iš karto gavus EK pritarimą2
Nekilnojamojo turto (NT) plėtros bendrovės „Hanner“ valdybos pirmininkas Arvydas Avulis sako, kad gavus Europos Komisijos (EK) pritarimą Nacionalinio stadiono projektui, statybos darbai būtų pradėti iš karto. ...
-
Premjerė skeptiškai vertina idėją dėl valstybės valdomo antros pakopos pensijų fondo3
Premjerė Ingrida Šimonytė skeptiškai vertina Lietuvos banko vadovo Gedimino Šimkaus idėją įkurti valstybės kapitalo antros pakopos pensijų fondą. ...
-
ES teismas priėmė Lietuvos ieškinį dėl dalies neišmokėtų RRF lėšų
Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (ESBT) priėmė Vyriausybės ieškinį dėl Europos Komisijos (EK) sprendimo gegužę neišmokėti 8,7 mln. eurų iš Lietuvai skirtos 26 mln. eurų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (RRF) pa...
-
Seime – siūlymas pakoreguoti subjektų sąrašą dėl nuostolių atlyginimo netekus galimybės žvejoti
Antradienį Seimui pateiktas Žuvininkystės įstatymo projektas, kuriuo siekiama įtraukti valstybės ar savivaldybės valdomas įmones prie subjektų, dėl kurių ūkinės veiklos ar atliekamos jų užsakymu žuvų išteklių naudotojai netekus galimyb...
-
NKSC apie S. Malinausko paviešintą informaciją: ne visos organizacijos imasi reikiamų priemonių
Tinklaraštininkui Skirmantui Malinauskui paviešinus informaciją apie įvairių įmonių ir institucijų asmens duomenų apsaugos spragas, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras (NKSC) nurodo, jog pastaroji situacija jiems yra žinoma. Centras...
-
Bankų viražai: pervedimo laukelyje įrašė žodį „kukulis“ ir pasigailėjo2
Buvęs seimo narys Andrius Šedžius pateko į nemalonią situaciją. Jis norėjo nusipirkti dėvėtą automobilio variklį iš Airijos piliečio už kelis tūkstančius, bet finansų įstaigai sandoris pasirodė įtartinas, todėl mokėjimą į&sc...
-
Duomenų analitikas apie artėjantį šildymo sezoną: sąskaita bus didesnė2
Ateinantis šildymo sezonas nebus smarkiai pigesnis. ...
-
G. Landsbergis: denonsuoti sutartis su Rusija, Baltarusija buvo galima dar pavasarį2
Užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis sako, kad Vyriausybei gegužę pateikus siūlymą denonsuoti sutartis su Rusija ir Baltarusija dėl investicijų, prezidentas Gitanas Nausėda turėjo pakankamai laiko perduoti Seimui svarstyti šį kla...
-
S. Krėpšta: valstybės kapitalo pensijų fondas būtų svarbus pasitikėjimo garantas
Lietuvos banko (LB) valdybos narys Simonas Krėpšta sako, kad valstybės kapitalo antros pakopos pensijų fondas sustiprintų pensijų sistemos tvarumą ir keltų visuomenės pasitikėjimą. Pasak jo, nors nesitikima, kad vien šio siūlymo pakaks...