- DMN inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Kauno technologijos universiteto (KTU) Organinės technologijos katedra, nurungusi beveik 300 kitų paraiškų, laimėjo Europos 7-osios bendrosios programos 2,8 mln. eurų vertės projektą „Organinių puslaidininkių tyrimų ir kompetencijos centras“ (CEOSeR). Vykdant šį projektą bus steigiamas naujas mokslo centras, kuriame bus kuriamos medžiagos organinės elektronikos prietaisams. Projektas pristatomas vasario 27 d. (trečiadienį) Kaune, viešbutyje „Daugirdas“.
2012 m. pradžioje KTU Organinės technologijos katedros mokslininkų grupė Europos Komisijai pateikė ambicingą pasiūlymą – universitete įsteigti organinių puslaidininkių tyrimų centrą, šio centro steigimą finansuojant iš Europos Sąjungos 7-osios bendrosios lėšų. Europos mokslinių tyrimų programose konkurencija visuomet labai didelė ir sėkmės tikimybė dažnai nesiekia nei 10 %.
Vis dėlto KTU mokslininkų projekto paraiška, surinkusį maksimalią balų sumą (15 iš 15 galimų) buvo geriausiai įvertinta tarp 287 paraiškų, pateiktų įvairių Europos šalių mokslo ir studijų institucijų. Šio projekto apimtis trejiems metams – 2,8 mln. eurų. Tai yra bene didžiausias Europos bendrųjų programų projektas KTU ir vienas iš didžiausių Lietuvoje.
„Europos bendrosios programos finansavimas leis mums apsirūpinti šiuolaikine moksline įranga, tam galėsime skirti apie 1 mil. eurų. Investuosime į naujausią bei moderniausią aparatūrą – spektrometrus, terminės analizės prietaisus, organinių puslaidininkių tyrimo įrangą, kitą organinės elektronikos prietaisų kūrimui reikalinga įrangą“, – sakė Organinės technologijos katedros vedėjas ir CEOSeR projekto koordinatorius prof. habil. dr. Juozas Vidas Gražulevičius.
Organinių puslaidininkių tyrimų ir kompetencijos centro įkūrimas padės KTU mokslininkams išplėsti ir suintensyvinti mokslinius tyrimus organinės elektronikos ir optoelektronikos technologijoms skirtų medžiagų srityje. Organinė elektronika – tai įdomi ir sparčiai besiplėtojanti mokslo ir pramonės šaka. Ji suteikia galimybę gaminti elektronines schemas bei prietaisus ant įvairių didelio ploto, lanksčių paviršių. Tai leidžia kurti naujos kartos prietaisus, pavyzdžiui, suvyniojamus elektroninius ekranus, kabinamus ant sienų, lanksčius televizorių ekranus, didelio ploto efektyvius apšvietimo įrenginius (šviečiančius tapetus), nebrangius saulės elementus. Šiuo metu pasaulinė organinės elektronikos produktų rinka vertinamos 1 mlrd. eurų. Prognozuojama, jog jos vertė iki 2027 metų pasieks 200 mlrd. eurų.
Projekto nauda KTU ir visos Lietuvos mokslininkams
„Šis europinis projektas leis KTU Organinės technologijos katedros darbuotojams kelti kvalifikaciją lankantis pas projekto partnerius – penkiose aukšto lygio Europos tyrimų organizacijose: Katalonijos politechnikos universitete (Universitat Politècnica de Catalunya) Ispanijoje, Leuveno katalikiškajame universitete (Katholieke Universiteit Leuven) Belgijoje, Cergy-Pontoise universitete (University of Cergy-Pontoise) Prancūzijoje, Drezdeno technologijos universitete (Technische Universität Dresden) ir kompanijoje „Novaled AG“ Vokietijoje“, – pasakojo prof. J.V. Gražulevičius.
CEOSeR projektas bus naudingas ne tik KTU mokslininkams, bet ir kitiems Lietuvos bei kaimyninių šalių mokslininkams bei gamybininkams. Vykstant projektui bus organizuojami praktiniai seminarai regiono organinių puslaidininkių bei optoelektroninių prietaisų gamintojams. Bus siekiama inicijuoti bendrus mokslinių tyrimų projektus.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
„Boeing“ erdvėlaivis „Starliner“ be įgulos sugrįžo į Žemę
„Boeing“ erdvėlaivis „Starliner“ šeštadienį sugrįžo į Žemę be įgulos, NASA nusprendus, kad juo pernelyg rizikinga sugrąžinti namo astronautus iš Tarptautinės kosminės stoties (TKS). ...
-
Europos marsaeigis ruošiasi kelionei į Marsą: pirmieji testai jau atlikti
Dėl Vladimiro Putino invazijos į Ukrainą Europos kosmoso agentūrai teko atšaukti paskutinę savo misiją į Marsą, o tiksliau atidėti ją mažiausiai ketveriems metamas, bet europiečiai tęsia pasiruošimus šiam skrydžiui. ...
-
Mirė mokslininkė, filologė I. R. Genienė
Praėjusį šeštadienį mirė mokslininkė, filosofė, Lietuvos anglų kalbos mokytojų ir dėstytojų asociacijos (LAKMIDA) įkūrėja bei ilgametė vadovė Izolda Rita Genienė. ...
-
Dirbtinis intelektas – ir mokytojų rankose1
Apie dirbtinio intelekto galimybes švietime LNK žurnalistas kalbėjosi su „Telia“ skaitmeninės įtraukties centro vadove Julija Markeliūne. ...
-
Dinozaurai paliko įrodymų, kaip Žemė atrodė prieš 120 mln. metų
Dvi beveik identiškos dinozaurų pėdų sankaupos buvo aptiktos 6 tūkst. km atstumu viena nuo kitos ir pateikė naujų įrodymų, kaip Žemė atrodė prieš 120 mln. metų. Brazilijoje, Pietų Amerikoje, ir Kamerūne, Centrinėje Afrikoje, eksper...
-
Sulaikius „Telegram“ įkūrėją: koks programėlės likimas?7
Po „Telegram“ įkūrėjo Pavelo Durovo sulaikymo oro uoste netoli Paryžiaus, apie tolesnius Prancūzijos pareigūnų veiksmus nepranešama. Arešto pagrindas – kaltinimai, kad P. Durovas nebendradarbiavo su Prancūzijos teisėsau...
-
Kibernetinis saugumas socialiniuose tinkluose. Kaip apsaugoti vaikus?
Dar ne taip seniai vaikai daugiausia laiko praleisdavo žaisdami lauke ir namo grįždavo tik labai išalkę. Tačiau sparčiai besivystančios technologijos pakeitė šiuos įpročius. Šiandien vietoje žaidimų lauko vaikai dažniau renkas...
-
„Telegram“ po įkūrėjo sulaikymo Prancūzijoje neigia pažeidusi ES įstatymus
Susirašinėjimo platforma „Telegram“ po įkūrėjo Pavelo Durovo sulaikymo Prancūzijoje pareiškė, kad laikosi Europos Sąjungos (ES) įstatymų ir nepažeidė jokių taisyklių. ...
-
NASA: TKS įstrigę astronautai iš „Boeing“ misijos į Žemę grįš su „SpaceX“4
Du JAV astronautai, į Tarptautinę kosminę stotį (TKS) atvykę bendrovės „Boeing“ erdvėlaiviu „Starliner“, namo turės grįžti konkuruojančios „SpaceX“ skrydžiu, šeštadienį pranešė NASA. ...
-
Istorinio skrydžio keleiviai įstrigo kosmose21
Tarptautinėje kosminėje stotyje Suni Williams ir Barry Wilmore’as turėjo būti tik savaitę, tačiau dabar skaičiuoja jau trečią mėnesį. Dėl techninių problemų astronautai negali grįžti į Žemę. Kada baigsis jų pavojinga odisėja, kol kas...