- Inga Smalskienė, „Sekundė“
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Per krizę Panevėžio moterų pataisos namuose bausme atliekančiosios laiką trumpina verdamos gintaro karolius užsienietėms ir jų vaikams. Smarkiai sumažėjus užsakymų siūti, joms pasiūlyta imtis naujos veiklos - gaminti papuošalus.
Lietuviškus gintaro karolius įsigijusi anglė ar vokietė nė nenutuokia, kad jie suverti kalinių. Etiketėje užsienietės niekada nepamatys užrašo: „Made in prison“ (pagaminta kalėjime).
Firma, davusi nuteistosioms užsakymą verti karolius, neatskleidžia, į kokias šalis jie eksportuojami.
„Mums nelabai ir svarbu, kokios tautybės moterys nešios karolius. Džiaugiamės, kad yra darbo“, - sakė valstybinės įmonės prie Pravieniškių I pataisos namų Panevėžio filialo, geriau žinomo kaip kalėjimo siuvykla, direktorė Arenida Mieliauskienė.
Prasidėjus sunkmečiui, užsakymų siūti patalynę sumažėjo daugiau kaip perpus. Apie kepyklos, kurioje prieš kelerius metus nuteistosios sėkmingai kepė duona izoliatoriams ir kalėjimams, krosnių įjungimą nėra nė kalbos. Kalėjimo kepykla nepajėgi konkuruoti kainomis su privačiais kepėjais.
Todėl griebiamas bet koks darbas. Nuteistosios lanksto lankstinukus, pakuoja varžtelius, laidus, atšvaitus.
Iš pustrečio šimto nuteistųjų siuvykloje dirba apie 50 moterų, dar apie dvi dešimtis turi darbo su karoliais. Gerais laikais užimtos būdavo daugiau moterų.
Pasak A.Mielauskienės, dauguma nuteistųjų visai nesikremta neturinčios darbo. Dirbti nori maždaug tik kas penkta prasikaltusioji. Nei anksčiau, nei dabar nėra prievartos lenkti nugarą. Moterys dirba savo noru.
Vienas nesėdėti susidėjus rankų skatina noras užsidirbti pinigų, kad galėtų apsipirkti vietos parduotuvėje, kitos nori šiek tiek susitaupyti, kad nereikėtų išeiti į laisvę tuščiomis kišenėmis.
Manoma, kad nuo kovo 1-osios norinčiųjų dirbti padaugės. Mat nuteistosioms teks pačioms susimokėti už joms priklausančių buities prietaisų naudojamą elektros energiją.
Vienos praduria, kitos veria
Prie gintaro karolių dirbančiosios pasiskirstė darbus. Vienos specialiu grąžtu praduria skylutes karoliukuose, kitos juos suveria. Skylutės praduriamos neapdirbto gintaro akmenukams. Tada užsakovai juos pasiima, apdirba, suteikia reikiamą spalvą ir vėl grąžina nuteistosioms suverti.
Pradurti skylutes gintaro akmenukams, ypač labai smulkiems, reikia miklių pirštų ir greitos reakcijos.
Kitaip greitai besisukantis grąžtas gali pradurti ne akmenuką, o pirštą.
Skylutes veriančios moterys, paklaustos, ar neteko susižaloti, patikino, kad ne.
„Dirbdamos nesvajojam, tai nieko blogo ir nenutinka“, - juokavo jos.
Pašnekovių teigimu, pradurti akmenukus nėra toks nuobodus darbas kaip verti, bet karolių vėrėjos su tuo nesutinka. Pasak jų, verti ir įdomiau, ir saugiau.
Karolių ilgis - nuo 23 iki 60 centimetrų. Trumpiausi gaminami vaikams. Ir jiems, ir moterims skirti karoliai yra nedidelių akmenukų. Tik kartą užsakovai buvo pateikę didelių gintaro akmenų, iš jų buvo veriami masyvūs karoliai.
A.Mieliauskienė tvirtino, kad ir skylučių dūrėjos, ir karolių vėrėjos per mėnesį gali užsidirbti iki 200 litų. Uždarbis priklauso nuo to, kaip greitai moteris sugeba dirbti. Pavyzdžiui, vienos vidutinio ilgio karolius suveria per 15 minučių, kitos užtrunka du kartus ilgiau.
Gruodį moterys užsakovams atidavė 4000 karolių. Kitais mėnesiais jie užsakydavo nuo 3000 iki 5000 karolių.
„Įvykdytume ir didesnį užsakymą, kad tik būtų“, - sakė A.Mieliauskienė.
Pelningiausia siūti patalynę
Vadinamojoje kalėjimo siuvykloje anksčiau buvo siuvama daug patalynės įkalinimo įstaigoms, ligoninėms, globos įstaigoms, darbo drabužiai, uniformos įkalinimo įstaigų darbuotojams. Dabar čia irgi dūzgia siuvamosios, bet jau nebe visos.
Direktorės teigimu, kadangi pagrindiniai užsakovai yra biudžetinės įstaigos, kurios sunkmečiu vos suduria galą su galu, užsakymų sumažėjo beveik 60 procentų.
„Mums ypač apsimokėjo siūti patalynę. Darbas nesudėtingas, o užmokestis buvo neblogas. Įgudusios siuvėjos galėjo užsidirbti apie 300 litų per mėnesį“, - pasakojo A.Mieliauskienė.
Tarp dirbančiųjų siuvykloje - tik viena kita profesionali siuvėja. Daugelis šio amato išmoko sėdusios į kalėjimą.
Dažniausiai siūti mokosi ilgesniam laikui nuteistos moterys. Pataisos namų darbuotojai pastebėjo, kad dirbti dažniau pageidauja pirmą kartą patekusios į nelaisvę. O nuteistos antrą ir daugiau kartų neturi motyvacijos dirbti.
Artimieji labai remia
Paradoksas, tačiau sunkmečiu nuteistas moteris artimieji pinigais remia labiau nei anksčiau. Kas mėnesį į pustrečio šimto nuteistųjų sąskaitas iš viso vidutiniškai pervedama 40-50 tūkstančių litų. Vienai moteriai tenka apie 200 litų.
Įkalinimo įstaigos vadovai spėja, kad nuteistosios manipuliuoja giminaičių gerumu. Juos ne kartą nustebino kalinių artimųjų skambučiai. Žmonės teiravosi, ar tikrai kalėjime moterys laikomos pusbadžiu, neturi muilo.
Pataisos namai sunkmečiu iš tiesų taupo. Moterims vos kelias valandas per dieną leidžiama naudotis dušais, viryklėmis. Jų prašoma mažiau žiūrėti televizorių, taupyti šviesą, tačiau maistui netaupoma.
Per dieną maistui skiriama nuo 5 iki 7 litų. Sočiau ir gausiau maitinamos nėščiosios, mažus vaikus auginančios motinos, nepilnametės. Dirbančių moterų dienos racionui skiriama 5,80 Lt - 80 centų daugiau nei nedirbančiųjų. Taigi siūti ar verti karolius naudinga ir dėl to.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Policijai pradėjus tyrimą dėl kyšininkavimo traukiasi Jonavos kultūros centro vadovas1
Kauno policijai pradėjus ikiteisminį tyrimą dėl kyšininkavimo Jonavos kultūros centre (JKC), iš pareigų traukiasi įstaigos vadovas Sergejus Jefimenka, pranešė tiriamosios žurnalistikos centras „Siena“. ...
-
Skambučių eros pabaiga?
Jei šiomis dienomis bandysite prisiskambinti jaunam žmogui, didelė tikimybė, kad kitame gale išgirsite tik neigiamą signalą. Jungtinėje Karalystėje atliktos apklausos duomenimis, net ketvirtadalis 18–34 metų asmenų niekada nekelia ...
-
STT primena: ne visos dovanos mokytojams jau tokios nekaltos1
Dovanoti mokytojams gėles ar kokį menkniekį tarsi įprasta ir nėra jokio kriminalo, bet Specialiųjų tyrimų tarnyba (STT) primena, kad tėvelių apmokamos mokytojų kelionės ar dovanojami didesnės vertės čekiai pirkiniams ar pramogoms jau gali balans...
-
Lietuvos moksleiviai tarptautinėje informatikos olimpiadoje iškovojo du bronzos medalius1
Lietuvos moksleiviai praėjusią savaitę Egipte vykusioje 36-ojoje tarptautinėje informatikos olimpiadoje iškovojo du bronzos medalius ir pagyrimo raštą. ...
-
I. Gaižiūnas apie ginčą su žurnalu „Reitingai“: kuriamos klaidingos interpretacijos2
Dėl duomenų apie šalies ugdymo įstaigas bei jų veiklos rodiklius skelbimo kilus ginčui su žurnalo „Reitingai“ vadovybe, švietimo, mokslo ir sporto viceministras Ignas Gaižiūnas sako, kad viešojoje erdvėje yra formuojam...
-
Rusijos pusėje Ukrainoje kariaujančiam K. Kvietkui bus atimta Lietuvos pilietybė5
Iš Rusijos kariuomenėje tarnaujančio ir Ukrainoje kovojančio lietuvio Kęstučio Kvietkaus bus panaikinta Lietuvos pilietybė, antradienį pranešė LRT radijas, remdamasis Migracijos departamento informacija. ...
-
Sostinės Justiniškių mikrorajone planuojama pasodinti per 4 tūkst. augalų1
Vilniaus Justiniškių mikrorajone, padedant gyventojams, ketinama pasodinti apie 4,2 tūkst. augalų. ...
-
Lietuvos politikai apie skaitomas knygas: prie lovos guli2
Kone pusė lietuvių per visus metus taip ir neatsivertė knygos. Anot Eurostat apklausos, knygų perskaitome mažiau nei estai, norvegai ar Europos Sąjungos vidurkis. Švietimo ir ekonomikos ministrės dėl to nesidžiaugia. Norint būti inovatyviai &s...
-
Ministerijai – rimti kaltinimai: tikrai kreipsiuosi į prokuratūrą20
Galimas dokumentų klastojimas ir lėšų švaistymas. Tokie kaltinimai pasipylė Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai. Anot Seimo nario Algirdo Syso, ministerija mokėjo apvalias sumas programinės įrangos įmonei už neatliktus darbus. O S...
-
„Kauno diena“ pristato „Kauno detales“: apsilankymas Ramybės parke3
„Kauno detalių“ video pasakojimai – „Kauno dienos“ portale! Vienas šio projekto tikslų – kad patys kauniečiai geriau pažintų ir dar labiau pamiltų savo miestą. Nes, kaip sako „Kauno detalių“ įkūr...