- Goda Vileikytė, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Vienas didžiausių Vokietijos bankų „Commerzbank“ Vokietijos ir Lietuvos priežiūros institucijoms jau pranešė apie savo planus veikti Lietuvoje, sako Lietuvos banko (LB) vadovas Gediminas Šimkus.
Anot jo, tą patį jau yra padaręs ir vienas didžiausių Lenkijos bankų „Pekao“. Abiem bankams, G. Šimkaus teigimu, licencijos Lietuvoje nereikia, o veiklos pradžiai tereikia sudėlioti strategiją.
„Jiems reikia susidėlioti savo pačių strategiją ir pradėti vykdyti veiklą, nes jie notifikavo savo priežiūros instituciją ir tą leidimą yra gavę ir jie yra notifikavę Lietuvos banką. Tas pats ir su „Pekao“ banku. Tai iš principo yra įėjimo į rinką strategijos dalis, kada, kaip, kokia apimtimi, tai tikrai verslo sprendimus turi komentuoti pats verslas“, – antradienį žurnalistams sakė G. Šimkus.
„Jiems nereikia licencijos taip, kaip mes įsivaizduojame tą licenciją, nes tai („Commerzbank“ – BNS) yra vis tik Europos Sąjungoje veikiantis bankas“, – pridūrė jis.
LB vadovas pabrėžė, kad „konkrečius verslo sprendimus ir priėjimus turi komentuoti patys bankai“.
Be to, G. Šimkus teigė, kad užsienio bankai Lietuvoje gali kurtis įvairiomis formomis, o jų ketinimai – rimti.
Mes matėme „Commerzbank“ vizitą, dabar mes jau kalbame „o kas dar? o kas dar? o kas dar?“, Iš tikrųjų – truputį strateginės kantrybės.
„Be jokios abejonės (galima tikėtis bankų atėjimo – BNS). Viena arba kita forma, aišku, veiklos forma yra ne viena. Tiek ir bankas gali turėti savo bendrovę Lietuvoje, tiek ir gali būti filialas arba skyrius, gali būti atstovybė. (...) Taip, mes turime konkrečias indikacijas, kad mūsų šalis yra įdomi“, – sakė jis.
LB vadovas pridūrė, kad nereikėtų skubėti laukiant naujienų.
„Aš matau, kad apetitas auga bevalgant. Mes visai dar neseniai kalbėjome tuščioje erdvėje, dabar mes jau girdėjome apie vieno iš Taivano bankų planus, tai yra jų priežiūros institucijos notifikacija. Mes matėme „Commerzbank“ vizitą, dabar mes jau kalbame „o kas dar? o kas dar? o kas dar?“, Iš tikrųjų – truputį strateginės kantrybės. Patys bankai kai bus pasiruošę, susidėlios strategijas atėjimo“, – kalbėjo G. Šimkus.
Praėjusią savaitę pranešta, jog „Commerzbank“ apie planus Lietuvoje praneš dar šiemet . Su jo delegacija susitikusi ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė BNS tuomet sakė, jog „Commerzbank“ ketinimai Lietuvoje yra rimti.
„Commerzbank“ BNS anksčiau Lietuvą įvardijo kaip „dinamišką ir inovatyvią žaidėją tiek Europos, tiek pasauliniu mastu“.
Lietuvos vadovai pastaraisiais metais nuolat kviečia šalyje kurtis užsienio bankus, apie galimą naujų bankų rinkos žaidėjų atėjimą nekart yra užsiminę ir Lietuvos banko atstovai.
Portalas „Verslo žinios“ liepos viduryje pranešė apie didžiausio Taivano banko „Bank of Taiwan“ planus įsteigti padalinį Lietuvoje. Apie tai pranešta salos Finansų priežiūros komisijai patvirtinus banko paraišką steigtis Lietuvoje.
G. Šimkus sausį portalui „15min“ patvirtino BNS anksčiau skelbtą neoficialią informaciją, kad filialą Lietuvoje svarsto įsteigti ir Lenkijos bankas „Pekao“.
Anksčiau apie ketinimus pradėti veiklą Lietuvoje, tačiau nesteigiant čia filialo, BNS oficialiai buvo patvirtinęs ir didžiausias Lenkijos bankas PKO.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
LEA: Lietuvoje – didžiausias benzino vidutinės kainos sumažėjimas per savaitę
Per pastarąją savaitę Lietuvoje degalų vidutinės kainos ir toliau mažėjo: benzinas atpigo 0,036 Eur/l, arba 2,5 proc., o dyzelino vidutinė kaina sumažėjo 0,018 Eur/l, arba 1,3 procento, skelbia Lietuvos energetikos agentūra (LEA). ...
-
ECB turėtų priimti sprendimą dėl palūkanų
Euro zonoje fiksuojant lėtėjantį infliacijos augimo tempą, Europos centrinis bankas (ECB) ketvirtadienį turėtų priimti sprendimą dėl palūkanų normų. ...
-
Keliai, kurie šviečia: triukšmą slopinančios sienos taps energijos gamyklomis
Pirminė tokių sienų funkcija buvo atskirti šalia esančius miestus nuo automagistralių, taip pat slopinti automobilių skleidžiamą triukšmą. Nuo šiol tokios sienelės dar ir gamins saulės energiją, gaudys saulės spindulius ir tie...
-
Premjerė: būsimos ir esamos kadencijos mokesčių reformos sutaps – kryptys išlieka tos pačios1
Naujosios kadencijos Seimo mokesčių reformos kryptys, nepaisant pokyčių valdančiojoje daugumoje, sutaps su esamos valdžios jau pateiktais siūlymais, mano premjerė Ingrida Šimonytė. Politikės vertinimu, Finansų ministerijos parengta reforma Se...
-
Seimas uždraudė veisti, parduoti, eksponuoti gyvūnus su veterinarų pakeista išvaizda
Seimas ketvirtadienį priėmė gyvūnų gerovės ir apsaugos įstatymo pakeitimus, kuriais draudžiama veisti, parduoti bei eksponuoti gyvūnus, kuriems yra karpytos galūnės, išpeštos plunksnos, pažeistos balso stygos. ...
-
G. Skaistė: įstatymo pakeitimai dėl būsto paskolų refinansavimo galėtų įsigalioti nuo gegužės
Seimui pateikti įstatymų pakeitimai, palengvinantys būsto paskolų refinansavimą galėtų įsigalioti jau nuo 2025 m. gegužės, sako finansų ministrė Gintarė Skaistė. Ji pridūrė, kad tokie pakeitimai sukurs galimybę gyventojams pasirinkti geresnes ...
-
Šaltinis: Klaipėdos uostas nepriims rusų laivo, gabenančio pavojingą krovinį5
Vakar pasirodė informacija apie tai, kad gedimus patyręs Rusijos laivas, gabenantis 20 tūkst. tonų pavojingo krovinio (amonio nitrato), pasiprašė remonto darbus atlikti Klaipėdos uoste. Uosto direkcija pranešė, kad svarsto prašymą,...
-
G. Landsbergis: esame pavyzdys, kaip išgyventi be rusiškų dujų ir kiniškų sutarčių13
Daliai Europos valstybių tęsiant bendradarbiavimą su Kinija, užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis teigia, kad Lietuva yra pavyzdys, kaip išgyventi be priklausomybių nuo autoritarinių režimų. ...
-
Kurjerių atstovas reikalavimus mokėti lietuvių kalbą vadina pavėluotais: atvykėliams tai visiškai nesvarbu6
Seimui ketinant svarstyti įstatymo pataisas, siūlančias įpareigoti asmenis ir įmones pardavinėti prekes ir teikti paslaugas lietuvių kalba, kurjerių atstovas sako, kad tokie sprendimai yra smarkiai pavėluoti. Anot jo, atvykėliai iš trečiųj...
-
A. Bilotaitė: sugriežtinus migracijos kontroles priemones buvo patikrinta 1,8 tūkst. įmonių1
Vidaus reikalų ministrė Agnė Bilotaitė teigia, kad dėl nacionalinio saugumo sugriežtinus migracijos kontroles priemones per 2024 m. buvo patikrinta 1,8 tūkst. įmonių ir 40 tūkst. jose dirbančių asmenų. Ji priminė, kad po tokių patikrinimų leidi...