- BNS inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Savaitgalį net 19 valandų vyravus minimaliai arba neigiamai elektros kainai, vidutinė didmeninė elektros kaina „Nord Pool“ biržos Lietuvos kainų zonoje rugpjūčio 5–11 dienomis, palyginti su ankstesne savaite, nesikeitė ir siekė 96 eurų už megavatvalandę (MWh).
Latvijoje ir Estijoje vidutinė kaina buvo tokia pat, kaip ir Lietuvoje, pirmadienį pranešė elektros perdavimo sistemos operatorė „Litgrid“.
„Praėjusią savaitę dėl nurimusio vėjo Lietuvoje mažėjo vietinės gamybos dalis, tačiau elektros kaina išliko stabili. Pirmoje savaitės pusėje vėjo elektrinės gamino minimaliai, jas keitė vietinės šiluminės elektrinės ir didesni importo srautai iš Lenkijos. Tačiau antroje savaitės pusėje, o ypač savaitgalį, vėjo elektrinių generacija vėl išaugo ir dėl mažesnio elektros poreikio fiksavome neigiamas kainas“, – pranešime teigė „Litgrid“ Rinkos plėtros skyriaus vadovė Aistė Krasauskienė.
Pasak jos, šeštadienį 10–19 val. bei sekmadienį 7–8 ir 10–19 val. valandos elektros kaina biržoje siekė vos 0 eurų už MWh arba buvo neigiama.
„Iš viso savaitgalį net 19 valandų elektros biržoje įsigyti buvo galima nemokamai arba ją perkant gauti iki 10 eurų už megavatvalandę“, – sakė A. Krasauskienė.
Elektros suvartojimas Lietuvoje praėjusią savaitę augo 4 proc. iki 220 gigavtavalandžių (GWh), vietos elektrinės užtikrino 62 proc. šalies suvartojimo. Iš viso šalyje buvo pagaminta 137 GWh elektros – 10 proc. mažiau nei prieš savaitę (152 GWh).
Daugiausiai elektros Lietuvoje praėjusią savaitę pagamino saulės elektrinės, bet jų gamyba sumažėjo 4 proc. iki 46 GWh. Vėjo jėgainių gamyba praėjusią savaitę mažėjo 32 proc. iki 39 GWh, hidroelektrinių – 8 proc. iki 18 GWh, tuo metu šiluminių elektrinių augo 43 proc. iki 21 GWh, kitos elektrinės pagamino 13 GWh elektros energijos.
Saulės elektrinės praėjusią savaitę generavo 34 proc. visos Lietuvoje pagamintos elektros, vėjo elektrinės – 29 proc., hidroelektrinės – 13 proc., šiluminės elektrinės – 15 proc., o kitos elektrinės – 9 proc.
44 proc. šalies elektros energijos poreikio buvo importuota, importo kiekis, palyginti su ankstesne savaite, padidėjo 8 proc. iki 169 GWh. 69 proc. buvo importuoti iš Skandinavijos per „NordBalt“ jungtį, o 31 proc. – iš Lenkijos.
Bendras elektros srautas iš Lietuvos mažėjo 11 proc. iki 62 GWh. 88 proc. eksporto iš Lietuvos buvo nukreipti į Latviją, o likę 12 proc. eksportuoti į Lenkiją „LitPol Link“ jungtimi.
Elektros srautui „LitPol Link“ jungties pralaidumo išnaudojamas praėjusią savaitę siekė 13 proc. Lenkijos kryptimi ir 64 proc. Lietuvos kryptimi, „NordBalt“ – 0 proc. Švedijos kryptimi ir 99 proc. Lietuvos kryptimi.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
ES teismas priėmė Lietuvos ieškinį dėl dalies neišmokėtų RRF lėšų
Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (ESBT) priėmė Vyriausybės ieškinį dėl Europos Komisijos (EK) sprendimo gegužę neišmokėti 8,7 mln. eurų iš Lietuvai skirtos 26 mln. eurų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (RRF) pa...
-
Seime – siūlymas pakoreguoti subjektų sąrašą dėl nuostolių atlyginimo netekus galimybės žvejoti
Antradienį Seimui pateiktas Žuvininkystės įstatymo projektas, kuriuo siekiama įtraukti valstybės ar savivaldybės valdomas įmones prie subjektų, dėl kurių ūkinės veiklos ar atliekamos jų užsakymu žuvų išteklių naudotojai netekus galimyb...
-
NKSC apie S. Malinausko paviešintą informaciją: ne visos organizacijos imasi reikiamų priemonių
Tinklaraštininkui Skirmantui Malinauskui paviešinus informaciją apie įvairių įmonių ir institucijų asmens duomenų apsaugos spragas, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras (NKSC) nurodo, jog pastaroji situacija jiems yra žinoma. Centras...
-
Duomenų analitikas apie artėjantį šildymo sezoną: sąskaita bus didesnė2
Ateinantis šildymo sezonas nebus smarkiai pigesnis. ...
-
G. Landsbergis: denonsuoti sutartis su Rusija, Baltarusija buvo galima dar pavasarį2
Užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis sako, kad Vyriausybei gegužę pateikus siūlymą denonsuoti sutartis su Rusija ir Baltarusija dėl investicijų, prezidentas Gitanas Nausėda turėjo pakankamai laiko perduoti Seimui svarstyti šį kla...
-
S. Krėpšta: valstybės kapitalo pensijų fondas būtų svarbus pasitikėjimo garantas
Lietuvos banko (LB) valdybos narys Simonas Krėpšta sako, kad valstybės kapitalo antros pakopos pensijų fondas sustiprintų pensijų sistemos tvarumą ir keltų visuomenės pasitikėjimą. Pasak jo, nors nesitikima, kad vien šio siūlymo pakaks...
-
Už pienines karves – 196–210 eurų išmokos
Parama už pienines karves šiemet, priklausomai nuo jų skaičiaus, sieks 196,14–210,07 euro už karvę, antradienį pranešė Žemės ūkio ministerija. ...
-
V. Šilinskas: taupymas pensijai, o ne būstui turi likti antros pakopos tikslu1
Ieškant būdų, kaip žmonėms anksčiau laiko leisti pasitraukti iš pensijų kaupimo antros pakopos fonduose, socialinės apsaugos ir darbo ministras Vytautas Šilinskas sako, kad taupymas pensijai, o ne būstui, automobiliui ar kitiems po...
-
Rugpjūtį – suderinta 0,8 proc. metinė infliacija
Metinė infliacija pagal su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis suderintą vartotojų kainų indeksą (SVKI) Lietuvoje rugpjūtį siekė 0,8 proc., vidutinė metinė – 1,5 proc., o mėnesio defliacija – 0,5 proc. ...
-
Valstybės duomenų agentūra: gamintojų kainos per mėnesį mažėjo
Gamintojų parduotos produkcijos kainos rugpjūtį, palyginti su liepa, mažėjo 1,5 proc., o be naftos produktų – 0,3 proc. ...