Pasaulinė sveikatos organizacija įspėja dėl ligų antplūdžio, nes jas sukeliančios bakterijos vis dažniau tampa atsparios antibiotikams. Pasak mokslininkų, taip atsitiko dėl neteisingo antibiotikų vartojimo ne tik gydant žmones, bet ir juos naudojant gyvulininkystėje bei buityje.
Bakterijų atsparumas vaistams – dvi dienas Vilniuje truksiančios Europos konferencijos tema, praneša LRT Televizijos naujienų laida „Šiandien“.
Ar maisto produktai užteršti bakterijomis, ar juose yra antibiotikų likučių, kurie gali patekti į mėsą ar pieną gydant gyvulius, tiria Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas. Pernai čia buvo ištirta daugiau kaip milijonas mėginių, paimtų iš ūkių ir konkrečių ūkininkų. Tačiau leidžiamos antibiotikų normos buvo viršytos tik 13 mėginių.
Maisto produktų mikrobiologinių tyrimų specialistai sako, kad gydyti gyvulius antibiotikais nėra uždrausta, tačiau prieš mėsai patenkant į rinką reikia išlaukti, kol antibiotikai suskyla. Vaistais gydytų gyvulių mėsa pirmiausia yra tiriama metodu, paremtu bakterijų augimu.
„Lėkštelės yra užkrečiamos gyvomis bakterijomis, tada ant tos lėkštelės dedami mėsos gabaliukai ir žiūrima: jeigu aplink mėsą neauga bakterijos, vadinasi, ta mėsa turi antibiotikų, kurie tas bakterijas žudo. Tai tik aptikimo metodas, o chemikai tiksliai pasako, koks tai antibiotikas ir koks kiekis“, – aiškino Nacionalinio maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo instituto skyriaus vedėjo pavaduotoja Jovita Petruškevičienė.
Pasaulyje 50 proc. pagamintų antibiotikų sunaudojama veterinarijoje. Ir nors, pasak specialistų, Lietuvoje nei piene, nei žalioje mėsoje antibiotikų beveik visai neaptinkama, bet dar prieš trejus metus Rusijos Federalinė veterinarijos tarnyba dėl rastų antibiotikų buvo uždraudusi į šalį įvežti kai kuriuos lietuviškus pieno produktus.
„Pas juos yra Rusijos patvirtinti standartai, o mes naudojamės Europos Sąjungos standartais. Tai reiškia, kad nustatymo metodikos kartais skiriasi. Antras dalykas, kartais ir dydžiai yra skirtingi“, – teigė Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus pavaduotojas Zenonas Stanevičius.
Kiti 50 proc. antibiotikų skiriami ligoms gydyti. Bėda ta, kad žmonės dažnai savo iniciatyva antibiotikais gydosi patys ir juos naudoja ligoms, kurias sukelia ne bakterijos, o virusai, t. y. bronchitui, sinusitui, gerklei ar kosuliui gydyti.
Taip netinkamai naudojami antimikrobiniai preparatai skatina atsparių antibiotikams mikroorganizmų plitimą. Ligos tampa sunkiau įveikiamos.
Be to, gydytojai dažnai antibiotikus skiria nenustatę konkretaus ligos sukėlėjo, t. y. plataus veikimo spektro vaistą, vietoj konkretaus. Lietuvoje jau yra ligų, kurios antibiotikams darosi vis atsparesnės. Tai gonorėja, tuberkuliozė.
„Sergamumas tuberkulioze Lietuvoj mažėja, bet iki šiol yra aukščiausias tarp kaimynų ir aukščiausias Europos Sąjungoje. O standartizuotu mirtingumo rodikliu nuo tuberkuliozės mes pirmaujame, lenkiame netgi Rumuniją. Tai irgi tas pats mikrobų atsparumo klausimas“, – teigė Užkrečiamųjų ligų ir AIDS centro direktorius prof. dr. Saulius Čaplinskas.
Anot jo, paskyrus siauro spektro antibiotiką, labai svarbu suvartoti pilną gydymo kursą, nes atsparumas vaistams vystosi ne tik dėl netinkamai parinkto medikamento, bet ir dėl nepakankamos antibiotikų dozės.
Pasak gydytojų, jeigu medikai prieš skirdami vaistus dažniau atliktų kraujo tyrimus ir nustatytų, ar ligą sukėlė virusas, ar bakterija, antibiotikai būtų paskiriami tiksliau ir ligoms gydyti būtų išleidžiama mažiau lėšų. Lietuvoje vien tuberkuliozės gydymui per metus išleidžiama 50 mln. litų.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Mados malonumai
Šįkart, mieli skaitytojai, kai mus jau ištiko rugpjūčio šviesa (čia toks nuostabus terminas iš amerikiečių rašytojo modernisto Williamo Folknerio kūrybos – ar pastebėjote, kad rugpjūtį šviesa krinta kit...
-
„Fyodor Golan“ aukštosios mados paroda Rygoje
Lūkesčiai – sunkiai prognozuojamas dalykas: kartais tikiesi patekti į Žydrąją pakrantę, o atsiduri Šventojoje. Tačiau būna ir atvirkščiai: tikiesi nedidelio saldainiuko, o esi apdovanojamas tortu, fejerverku ir paskatinamąja prem...
-
Iš emigracijos grįžusi Ramunė svajoja hobį paversti verslu2
Ramunė Lekavičienė, mazgine technika pinanti ne tik namų dekoro pinikus, bet ir drabužius, netgi baldus, prisistato kaip žmogus, svajojantis suderinti hobį su darbu, nes grįžusi po emigracijos trokšte trokšta širdžiai mielos veik...
-
Grožis ir praktiškumas: mados įžvalgos1
Tikriausiai daugelis (ypač moterų, bet ne tik) esame išgyvenę perdėto dėmesio drabužiams laikotarpį, kai atrodė, kad reikia jų daug ir visokių: madingų, senų iš blusturgių, atiduotų. Vylėmės, kad kažkokiai progai tikrai pritaikys...
-
Grožiui nereikia storos piniginės: J. Lopez dalijasi patarimais kiekvienai kišenei10
Jungtinių Amerikos Valstijų dainininkė, aktorė ir stiliaus ikona Jennifer Lopez visada mielai dalijasi savo sveikatingumo ir grožio paslaptimis, kurias garsi moteris sužino iš tarptautiniu mastu pripažintų specialistų. ...
-
Bibliotekininkės kolekcijoje rankinukai suskirstyti pagal temas6
Jei susiruošėte pakeliauti po Rokiškio rajoną, būtinai užsukite į Tervydžius. Ten, greta Tervydžių dendrologinio parko, rasite žalsvą sodybą, kurioje vasaroja dar nefiksuoto Lietuvos rekordo savininkė Nemira Statulevičienė. Jos kole...
-
Kas lietuvėms trukdo rinktis tvarią madą?7
Kauno technologijos universitete (KTU) atliktas kokybinis tyrimą, kurio metu apklaustos 24 įvairaus amžiaus moterys, kurių amžius svyruoja nuo 20 iki 59 metų. Tarp tyrimo išvadų – ir moterų noras spintoje turėti drabužių, kurie perleid...
-
Rankų darbą lydi vibracija, kuri virpina žmonių sielas2
„Dėk skiautę prie skiautės ir kas nors išeis“, – sako visų galų meistrė Nida Dilė. Kurti ėmė iš reikalo – tai dukras reikėjo aprengti, tai baldus atnaujinti. Nėrė į skiautinių kūrybą, rinkdamasi siūti ne i...
-
(Ne)naujų drabužių gyvenimas
Nestinga progų pasipuošti, o juk dažnam nesinori vis kitoje šventėje atrodyti vienodai. Išskyrus – vienodai gerai. Vis dėlto kaskart įsigyjamas naujas drabužis ne tik plonina piniginę, bet ir padaro žalos gamtai. Tad kaip tva...
-
Skaidrios mados kūrėja: privalote žinoti, kokį drabužį perkate10
„Kaip gaila, – pastebi tvarios ir skaidrios mados kūrėja Inga Kravčenkė, – kad mes rūpinamės savo mintimis, galvojame, ką dedame į burną, bet nemąstome, kuo rengiame savo kūną.“ 25 metus Londone gyvenusi moteris prieš...